Nikolai Frederik Severin Grundtvig | |
---|---|
![]() | |
Narození | 8. září 1783 Udby |
Úmrtí | 2. září 1872 (ve věku 88 let) Kodaň |
Místo pohřbení | Claraský hřbitov |
Pseudonym | N.F.S. Grundtvig |
Povolání | básník, historik, filosof, teolog, spisovatel, pastor, politik, titulární biskup a filolog |
Národnost | dánská |
Alma mater | Kodaňská univerzita Aarhus Katedralskole |
Témata | filozofie |
Literární hnutí | romantismus |
Významná díla | Psalmer og aandelige Sange (Žalmy a duchovní písně) |
Ocenění | rytíř Řádu Dannebrog (1840) |
Manžel(ka) | Elisabeth Christina Margrethe Blicherová, Ane Marie Elise Toftová, Asta Adelheid Tugendreich Krag-Juel-Vind-Frijs |
Děti | synové Johan, Svend a Frederik, dcery Meta Cathrine Marie a Asta Marie Elisabeth Frijs |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Nikolai Frederik Severin Grundtvig (8. září 1783, Udby – 2. září 1872, Kodaň) byl dánský básník, historik, filosof, teolog, spisovatel, pastor, politik, titulární biskup a filolog období romantismu, jehož dílo se vyznačuje liberálním spojením luteránské teologie, severských tradic a praktické demokratické sociální politiky a vzdělávací práce. Je jednou z nejvýznamnějších osob dánské historie. Na jeho myšlenkách vyrostlo dánské národní uvědomění. Zásadním způsobem ovlivnil dánskou státní církev, politický systém a teorii i praxi vzdělávání ve své vlasti.[1]